@c -*- coding: utf-8; mode: texinfo; documentlanguage: ca -*-
@ignore
    Translation of GIT committish: 18d03fa6a724b0102ccc47d194209802cea02f2e

    When revising a translation, copy the HEAD committish of the
    version that you are working on.  For details, see the Contributors'
    Guide, node Updating translation committishes..
@end ignore

@c \version "2.25.5"

@c Translators: Walter Garcia-Fontes
@c Translation checkers:

@node Text
@section Text

@lilypondfile[quote]{snippets/text-headword.ly}

Aquesta secció explica com incloure text (amb diversos estils de
format) a les partitures.

@noindent
Certs elements de text dels que no ens ocupem aquí es presenten a
d'altres secciones específiques:
@ref{Vocal music},
@ref{Titles and headers}.


@node Writing text
@subsection Escriptura del text

Aquesta secció presenta les diferents formes d'afegir text a una
partitura.

@cindex text, en altres llengües
@warning{Per escriure text amb caràcters accentuats i especials
(com a les llengües diferents a l'anglès), senzillament inseriu
els caràcters directament al fitxer del LilyPond.  El fitxer s'ha
de desar com a UTF-8.  Per veure més informació, consulteu
@ref{Text encoding}.}


@node Text scripts
@unnumberedsubsubsec Scripts de text

@cindex text, inscripcions de
@cindex text, elements no buits de
@cindex no buits, textos
@cindex text destacat

És possible afegir indicacions de @qq{text entre cometes} a una
partitura, com es mostra a l'exemple següent.  Aquestes
indicacions es poden col·locar manualment per sobre o per sota del
pentagrama, utilitzant la sintaxi que es descriu a
@ref{Direction and placement}.

@lilypond[quote,verbatim]
\relative { a'8^"pizz." g f e a4-"scherz." f }
@end lilypond

Aquesta sintaxi és en realitat una abreviatura; es pot afegir
explícitament a una nota un format de text més complex utilitzant
un bloc @code{\markup}, como es descriu a
@ref{Formatting text}.

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  a'8^\markup { \italic pizz. } g f e
  a4_\markup { \tiny scherz. \bold molto } f }
@end lilypond

De format predeterminada, les indicacions de text no afecten a
l'espaiat de les notes.  Malgrat això, la seva amplada es podria
tenir en compte: a l'exemple següent, la primera cadena de text no
afecta l'espaiat, però la segon sí afecta.

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  a'8^"pizz." g f e
  \textLengthOn
  a4_"scherzando" f
}
@end lilypond

Es poden adjuntar articulacions a les notes, a més d'inscripcions
de text.  Per veure més informació, consulteu
@ref{Articulations and ornamentations}.

Per veure més informació sobre l'ordre relatiu de les inscripcions
de text i les articulacions, consulteu
@rlearningnamed{Placement of objects, Col·locació dels objectes}.

@predefined
@funindex \textLengthOn
@funindex \textLengthOff

@code{\textLengthOn},
@code{\textLengthOff}.
@endpredefined

@morerefs
Manual de aprenentatge:
@rlearningnamed{Placement of objects, Col·locació dels objectes}.

Referència de la notació:
@ref{Formatting text},
@ref{Direction and placement},
@ref{Articulations and ornamentations}.

Fragments de codi:
@rlsr{Text}.

Referència de funcionament intern:
@rinternals{TextScript}.


@cindex text fora del marge
@cindex marge, text fora del
@cindex text, mantenir dins del marge
@cindex lletra, mantenir dins del marge

@knownissues
La comprovació necessària per assegurar que les inscripcions de
text i la lletra de les cançons es mantenen dins dels marges,
requereix de càlculs addicionals.  En cas que desitgeu un procés
lleugerament més ràpid, podeu utilitzar

@example
\override Score.PaperColumn.keep-inside-line = ##f
@end example


@node Text spanners
@unnumberedsubsubsec Extensions de text

@cindex text, elements d'extensió

Certes indicacions d'execució, per exemple @i{rallentando} o
@i{accelerando}, s'escriuen com a text i s'estenen sobre molts
compassos mitjançant línies de punts. Aquests objectes, que reben
el nom de @q{spanners} o objectes d'extensió, es poden crear des
d'una nota fins una altra usant la sintaxi següent:

@lilypond[verbatim,quote]
\relative {
  \override TextSpanner.bound-details.left.text = "rit."
  b'1\startTextSpan
  e,\stopTextSpan
}
@end lilypond

@cindex text, format dels elements d'extensió
@cindex format dels elements d'extensió de text

@noindent
La cadena de text que imprimeix s'estableix a través de propietats
d'objecte.  De forma predeterminada s'imprimeix en estil cursiva,
però es poden aconseguir diferents efectes de format utilitzant blocs
@code{\markup}, com es descriue a
@ref{Formatting text}.

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  \override TextSpanner.bound-details.left.text =
    \markup { \upright "rit." }
  b'1\startTextSpan c
  e,\stopTextSpan
}
@end lilypond

L'estil de la línia, així com la cadena de text, es definir com
una propietat d'objecte.  Aquesta sintaxi es descriu a
@ref{Line styles}.

@predefined
@funindex \textSpannerUp
@funindex \textSpannerDown
@funindex \textSpannerNeutral

@code{\textSpannerUp},
@code{\textSpannerDown},
@code{\textSpannerNeutral}.
@endpredefined

@knownissues
El LilyPond sols pot utilitzar un objecte d'extensió de text per
cada veu.

@snippets
@lilypondfile[verbatim,quote,texidoc,doctitle]
{snippets/dynamics-spanner-with-custom-text.ly}

@morerefs
Referència de la notació:
@ref{Line styles},
@ref{Dynamics},
@ref{Formatting text}.

Fragments de codi:
@rlsr{Text},
@rlsr{Expressive marks}.

Referència de funcionament interno:
@rinternals{TextSpanner}.


@node Text marks
@unnumberedsubsubsec Indicacions de text

@cindex text, indicacions de
@cindex indicacions de text
@cindex text sobre la barra de compàs
@cindex coda sobre la línia divisòria
@cindex segno sobre la línia divisòria
@cindex calderó sobre la línia divisòria
@cindex línies divisòries, símbols sobre les

@funindex \mark
@funindex \markup

Es poden afegir a la partitura diversos elements de text amb la
sintaxi que es descriue a @ref{Rehearsal marks}.

@c \mark needs to be placed on a separate line (it's not
@c attached to an object like \markup is). -vv

@lilypond[verbatim,quote]
\relative {
  \mark "Verse"
  c'2 g'
  \bar "||"
  \mark "Chorus"
  g2 c,
  \bar "|."
}
@end lilypond

Aquesta sintaxi possibilitat col·locar qualsevol text sobre la
línia divisòria; es poden incorporar formats complexos per al text
usant un bloc @code{\markup}, como està explicat a
@ref{Formatting text}:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  <c' e>1
  \mark \markup { \italic { colla parte } }
  <d f>2 <e g>
  <c f aes>1
}
@end lilypond

@noindent
Aquest sintaxi també permet imprimir símbols especials com crides,
segno o calderons, especificant el nom del símbol corresponent com
s'explica a
@ref{Music notation inside markup}:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  <bes' f>2 <aes d>
  \mark \markup { \musicglyph "scripts.ufermata" }
  <e g>1
}
@end lilypond

@noindent
Aquests objectes es graven sols sobre el pentagrama superior de la
partitura; depenent de si estan especificats al final o al mig
d'un compàs, es col·locaran sobre la línia divisòria o entre les
notes.  Si s'especifiquen a un salt de línia, les crides
s'imprimeixen al principi de la línia següent.

@lilypond[quote,verbatim,ragged-right]
\relative c'' {
  \mark "Allegro"
  c1 c
  \mark "assai" \break
  c  c
}
@end lilypond

@predefined
@funindex \markLengthOn
@funindex \markLengthOff

@code{\markLengthOn},
@code{\markLengthOff}.
@endpredefined

@snippets

@lilypondfile[verbatim,quote,ragged-right,texidoc,doctitle]
{snippets/printing-marks-on-every-staff.ly}

@morerefs
Referència de la notació:
@ref{Rehearsal marks},
@ref{Formatting text},
@ref{Music notation inside markup},
@ref{The Emmentaler font}.

Fragments de codi:
@rlsr{Text}.

Referència de funcionament intern:
@rinternals{TextMarkEvent},
@rinternals{Text_mark_engraver},
@rinternals{TextMark}.


@node Separate text
@unnumberedsubsubsec Text separat

@cindex separat, text
@cindex text separat
@cindex independent, text
@cindex nivell superior, text del
@cindex text del nivell superior
@cindex text independent

@funindex \markup

Un bloc @code{\markup} pot existir de forma independent, fora de
qualsevol bloc @code{\score}, como una @qq{expressió de nivell
superior}.  Aquesta sintaxi es descriu a
@ref{File structure}.

@lilypond[verbatim,quote]
\markup {
  Tomorrow, and tomorrow, and tomorrow...
}
@end lilypond

@noindent
Això fa possible imprimir text separat de la música, cosa que és
especialment útil quan el fitxer d'entrada conté diverses peces,
tal i com es descriu a
@ref{Multiple scores in a book}.

@lilypond[quote,verbatim]
\score {
  c'1
}
\markup {
  Tomorrow, and tomorrow, and tomorrow...
}
\score {
  c'1
}
@end lilypond

Els blocs de text independent poden abastar diverses pàgines,
possibilitat la impressió de document o text o llibres íntegrament
des del LilyPond.  Aquesta funcionalitat i la sintaxi que
requereix es descriuen a
@ref{Multi-page markup}.

@predefined
@funindex \markup
@funindex \markuplist

@code{\markup},
@code{\markuplist}.
@endpredefined


@snippets
@lilypondfile[verbatim,quote,ragged-right,texidoc,doctitle]
{snippets/stand-alone-two-column-markup.ly}

@morerefs
Referència de la notació:
@ref{Formatting text},
@ref{File structure},
@ref{Multiple scores in a book},
@ref{Multi-page markup}.

Fragments de codi:
@rlsr{Text}.

Referència de funcionament intern:
@rinternals{TextScript}.


@node Formatting text
@subsection Donar format al text

Aquesta secció presenta els formats bàsics i avançats de text,
usant la sintaxi específica del modo de @code{\markup}.


@node Text markup introduction
@unnumberedsubsubsec Introducció al marcatge de text

@cindex marcatge
@cindex text, marcatge de
@cindex marcatge de text
@cindex gravació de text

@funindex \markup

S'usa un bloc @code{\markup} per gravar text amb una sintaxi
ampliable que es denomina @qq{modo de marcatge}.

@cindex marcatge, expressions de
@cindex expressions de marcatge
@cindex marcatge, sintaxi
@cindex sintaxi del marcatge

La sintaxi del marcatge és semblant a la sintaxi usual del
LilyPond: una expressió @code{\markup} s'envolta entre claus
@code{@{ @dots{} @}}.  Una sola paraula es considera com una
expressió mínima, i per tant no li cal estar envoltada entre
claus.

A diferència de les indicacions de @qq{text entre cometes}
simples, els blocs @code{\markup} poden contenir expressions
niuades o ordres de marcatge, que s'introdueixen utilitzant el
caràcter de barra invertida @code{\} . Aquestes ordres sols
afecten a l'expressió que segueix immediatament.

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  a'1-\markup intenso
  a2^\markup { poco \italic più forte  }
  c e1
  d2_\markup { \italic "string. assai" }
  e
  b1^\markup { \bold { molto \italic  agitato } }
  c
}
@end lilypond

@cindex caràcters especials en mode de marcatge
@cindex marcatge, caràcters especials en mode de
@cindex reservats, impressió de caràcters
@cindex impressió de caràcters especials
@cindex text entre cometes en mode de marcatge

Un bloc @code{\markup} pot contenir també cadenes de text entre
cometes.  Aquestes cadenes es tracten com a expressions de text
mínimes, i per tant qualsevol ordre de marcatge o caràcter
especial (com @code{\} i@tie{}@code{#}) s'imprimeixen literalment
sense afectar el fomat del text.  Es poden fer que s'imprimeixin
les pròpies cometes si se les anteposa una barra invertida.

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  a'1^"\\italic markup..."
  a_\markup { \italic "... imprimeix lletres \"cursives\" !" }
  a a
}
@end lilypond

Perquè es tractin com a una expressió diferent, cal que les
llistes de paraules estiguin envoltades entre cometes o precedides
d'una ordre.  La forma en la qual estan definides les expressions
de marcatge afecta com es sobreposen, se centren i s'alineen
aquestes expressions; a l'exemple següent, la segona expressió
@code{\markup} es tracta igual que la primera:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative c'' {
  c1^\markup { \center-column { a bbb c } }
  c1^\markup { \center-column { a { bbb c } } }
  c1^\markup { \center-column { a \line { bbb c } } }
  c1^\markup { \center-column { a "bbb c" } }
}
@end lilypond

Els marcatges es poden emmagatzemar dins de variables.  Aquests
variables es poden adjuntar directament a les notes:

@lilypond[quote,verbatim]
allegro = \markup { \bold \large Allegro }

{
  d''8.^\allegro
  d'16 d'4 r2
}
@end lilypond


@noindent
Es pot trobar una llista exhaustiva de les ordres específiques
@code{\markup} a @ref{Text markup commands}.

@morerefs
Referència de la notació:
@ref{Text markup commands}.

Fragments de codi:
@rlsr{Text}.

Fitxers d'inici:
@file{scm/markup.scm}.

@knownissues
Els missatges d'error de sintaxi per al mode de marcatge sovint
produeixen confusió.

@node Selecting font and font size
@unnumberedsubsubsec Selecció del tipus de lletra i la seva mida

@cindex tipus de lletra, canviar
@cindex canvi del tipus de lletra

@funindex \italic
@funindex \bold
@funindex \underline

Es pot canviar de forma bàsica el tipus de lletra al mode de marcatge:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  d''1^\markup {
    \bold { Più mosso }
    \italic { non troppo \underline Vivo }
  }
  r2 r4 r8
  d,_\markup { \italic quasi \smallCaps Tromba }
  f1 d2 r
}
@end lilypond

@cindex tipus de lletra, mida de
@cindex text, mida de

@funindex \abs-fontsize
@funindex \fontsize
@funindex \smaller
@funindex \larger
@funindex \magnify

La mida del tipus de lletra es pot alterar en relació a la mida
global del pentagrama de diverses maneres, com es veu a continuació.

Es pot fixar a una mida predefinida:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative b' {
  b1_\markup { \huge Sinfonia }
  b1^\markup { \teeny da }
  b1-\markup { \normalsize camera }
}
@end lilypond

Es pot establir a un amida relativa a la mida anterior:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative b' {
  b1_\markup { \larger Sinfonia }
  b1^\markup { \smaller da }
  b1-\markup { \magnify #0.6  camera }
}
@end lilypond

Es pot augmentar o disminuir de forma relativa al valor fixat per
la mida global del pentagrama:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative b' {
  b1_\markup { \fontsize #-2 Sinfonia }
  b1^\markup { \fontsize #1 da }
  b1-\markup { \fontsize #3 camera }
}
@end lilypond

També es pot establir a una mida de punts fix, independentment de
la mida global del pentagrama:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative b' {
  b1_\markup { \abs-fontsize #20 Sinfonia }
  b1^\markup { \abs-fontsize #8 da }
  b1-\markup { \abs-fontsize #14 camera }
}
@end lilypond

Si el text inclou espais, és millor escriure tot entre cometes, de
forma que la mida de cada espai sigui correcte per a la mida dels
altres caràcters.

@lilypond[quote,verbatim]
\markup \fontsize #6 \bold { Sinfonia da camera }
\markup \fontsize #6 \bold { "Sinfonia da camera" }
@end lilypond

@cindex subíndex
@cindex superíndex

@funindex \super
@funindex \sub
@funindex \normal-size-super

El text es pot imprimir com subíndex o com superíndex.  De forma
predeterminada s'imprimeix en una mida menor, però també es pot
usar una mida normal:

@lilypond[quote,verbatim]
\markup {
  \column {
    \line { 1 \super st movement }
    \line { 1 \normal-size-super st movement
      \sub { (part two) }  }
  }
}
@end lilypond

@cindex tipus de lletra, famílies de

El mode de marcatge ofereix una manera fàcil d'escollir famílies
de tipus de lletra alternatives.  A no ser que s'especifiqui d'un
altre mode, se selecciona automàticament el tipus de lletra
predeterminada amb serifa, de tipus romà: en l'última línia de
l'exemple següent, no hi ha diferència entre la primera i la
segona paraula.

@lilypond[quote,verbatim]
\markup {
  \column {
    \line { Act \number 1 }
    \line { \sans { Scene I. } }
    \line { \typewriter { Verona. An open place. } }
    \line { Enter \serif Valentine and Proteus. }
  }
}
@end lilypond

@noindent
Algunes d'aquestes famílies, usades per elements específics com
números o matisos, no ofereixen tots els caràcters, com s'explica a
@ref{New dynamic marks} i
@ref{Manual repeat marks}.

@c \concat is actually documented in Align (it is not
@c a font-switching command).  But we need it here. -vv

Si s'usen dins d'una paraula, algunes instruccions de canvi de
tipus de lletra o de format poden produir un espai buit no
desitjat. Això es pot solucionar concatenant a un de sol els
diferents elements de text:

@lilypond[quote,verbatim]
\markup {
  \column {
    \line {
      \concat { 1 \super st }
      movement
    }
    \line {
      \concat { \dynamic p , }
      \italic { con dolce espressione }
    }
  }
}
@end lilypond

Es pot trobar una llista exhaustiva d'ordres de canvi i
utilització personalitzada dels tipus de lletres a
@ref{Fonts}.

També es possible definir conjunts personalitzats de tipus de
lletra, tal i com s'explica a @ref{Fonts explained}.

@predefined
@funindex \teeny
@funindex \tiny
@funindex \small
@funindex \normalsize
@funindex \large
@funindex \huge
@funindex \smaller
@funindex \larger

@code{\teeny},
@code{\tiny},
@code{\small},
@code{\normalsize},
@code{\large},
@code{\huge},
@code{\smaller},
@code{\larger}.
@endpredefined

@morerefs
Referència de la notació:
@ref{Fonts},
@ref{New dynamic marks},
@ref{Manual repeat marks},
@ref{Fonts}.

Fitxers d'inici:
@file{scm/define-markup-commands.scm}.

Fragments de codi:
@rlsr{Text}.

Referència de funcionament intern:
@rinternals{TextScript}.

@knownissues
La utilització de les ordres de mida de text
@code{\teeny}, @code{\tiny}, @code{\small}, @code{\normalsize},
@code{\large} i @code{\huge} condueixen a un espaiat de les línies
inconsistent comparat amb l'ús de  @code{\fontsize}.

@node Text alignment
@unnumberedsubsubsec Alineació de text

@cindex text, alineació de
@cindex alinear text
@cindex alinear text de marcatge
@cindex alinear elements de marcatge
@cindex marcatge, elements, alinear
@cindex marcatge, text, alinear

Aquesta subsecció tracta sobre com col·locar text al mode de
marcatge.  Els objecte de marcatge també es poden moure com un
tot, usant la sintaxi que es descriu a
@rlearningnamed{Moving objects, Moviment d'objectes}.

@c Padding commands should be mentioned on this page, but
@c most of these require \box to be more clearly illustrated. -vv

@cindex text, alineació horitzontal
@cindex horitzontal, alineació de text

@funindex \left-align
@funindex \center-align
@funindex \right-align

Els objectes de marcatge es poden alinear de diferents maneres.
De forma predeterminada, una indicació de text s'alinea sobre la
vora esquerra: a l'exemple següent, no hi ha diferència entre els
marcatges primer i segon.

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  d''1-\markup { poco }
  f
  d-\markup { \left-align poco }
  f
  d-\markup { \center-align { poco } }
  f
  d-\markup { \right-align poco }
}
@end lilypond

@funindex \halign

Es pot realitzar un ajust fi de l'alineació horitzontal usant un
valor numèric:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  a'1-\markup { \halign #-1 poco }
  e'
  a,-\markup { \halign #0 poco }
  e'
  a,-\markup { \halign #0.5 poco }
  e'
  a,-\markup { \halign #2 poco }
}
@end lilypond

@noindent
Certs objectes poden posseir els seus propis procediments
d'alineació, i per tant no resulten afectats per aquestes ordres.
És possible moure aquests objectes de marcatge com un tot, com es
mostra per exemple a @ref{Text marks}.

@cindex text, alineació vertical
@cindex vertical, alineació de text

@funindex \raise
@funindex \lower
@funindex \null

L'alineació vertical és una mica més complexa.  Com s'ha dit més a
dalt, els objectes de marcatge es poden moure com un tot;
tanmateix, també és possible moure element específics dins d'un
bloc de marcatge.  En aquest cas, l'element a moure s'ha de
precedir d'un @emph{punt d'ancoratge}, que pot ser un altre
element de marcatge o un objecte invisible.  L'exemple següent
exemplifica aquestes dues possibilitats; l'últim marcatge en
aquest exemple no té punt d'ancoratge i per això no resulta
mogut.

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  d'2^\markup {
    Acte I
    \raise #2 { Scène 1 }
  }
  a'
  g_\markup {
    \null
    \lower #4 \bold { Très modéré }
  }
  a
  d,^\markup {
    \raise #4 \italic { Une forêt. }
  }
  a'4 a g2 a
}
@end lilypond

@funindex \general-align
@funindex \translate
@funindex \translate-scaled

Algunes ordres poden afectar tant a l'alineació horitzontal com a
la vertical dels objectes de text en el mode de marcatge.
Qualsevol objecte afectat per aquestes instruccions s'han de
precedir d'un punt d'ancoratge:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  d'2^\markup {
    Acte I
    \translate #'(-1 . 2) "Scène 1"
  }
  a'
  g_\markup {
    \null
    \general-align #Y #3.2 \bold "Très modéré"
  }
  a
  d,^\markup {
    \null
    \translate-scaled #'(-1 . 2) \teeny "Une forêt."
  }
  a'4 a g2 a
}
@end lilypond

@cindex diverses línies, marcatge
@cindex marcatge de diverses línies
@cindex diverses línies, text
@cindex text de diverses línies
@cindex text en columnes
@cindex columnes, text

@funindex \column
@funindex \center-column

Un objecte de marcatge pot incloure diverses línies de text.  A
l'exemple següent, cada element o expressió se situa a la seva
pròpia línia, ja sigui alineada per l'esquerra o centrada:

@lilypond[quote,verbatim]
\markup {
  \column {
    a
    "b c"
    \line { d e f }
  }
  \hspace #10
  \center-column {
    a
    "b c"
    \line { d e f }
  }
}
@end lilypond

@cindex centrar el text a la pàgina
@cindex text, centrar a la pàgina
@cindex marcatge, centrar a la pàgina

@funindex \fill-line

De forma semblant, una llesta d'elements o expressions es pot
repartir de forma que ompli per complet l'amplada de la línia
horitzontal (si hi ha un sol element, se centra al paper).  Al seu
cop, aquestes expressions poden incloure text de diverses línies o
qualsevol altre expressió de marcatge:

@lilypond[quote,verbatim]
\markup {
  \fill-line {
    \line { William S. Gilbert }
    \center-column {
      \huge \smallCaps "The Mikado"
      or
      \smallCaps "The Town of Titipu"
    }
    \line { Sir Arthur Sullivan }
  }
}
\markup {
  \fill-line { 1885 }
}
@end lilypond

@cindex text ajustat a paraules
@cindex text justificat
@cindex justificat, text
@cindex ajustat a paraules, text
@cindex marcatge, text, ajustat a paraules
@cindex text de marcatge ajustat a paraules
@cindex ajust de línia, text amb

@funindex \wordwrap
@funindex \justify

Les indicacions de text llargues es poden també ajustar
automàticament segons una amplada de línia donada.  Estaran
alineades per l'esquerra o justificades, com es mostra a l'exemple
següent:

@lilypond[quote,verbatim]
\markup {
  \column {
    \line  \smallCaps { La vida breve }
    \line \bold { Acto I }
    \wordwrap \italic {
      (La escena representa el corral de una casa de
      gitanos en el Albaicín de Granada.  Al fondo una
      puerta por la que se ve el negro interior de
      una Fragua, iluminado por los rojos resplandores
      del fuego.)
    }
    \hspace #0

    \line \bold { Acto II }
    \override #'(line-width . 50)
    \justify \italic {
      (Calle de Granada.  Fachada de la casa de Carmela
      y su hermano Manuel con grandes ventanas abiertas
      a través de las que se ve el patio
      donde se celebra una alegre fiesta)
    }
  }
}
@end lilypond

@cindex text, instruccions de alineació
@cindex marcatge, text, instruccions de alineació
@cindex alineació, instruccions de text

Hi ha una llista exhaustiva d'ordres d'alineació de text a
@ref{Markup for text alignment}.

@morerefs
Manual d'aprenentage:
@rlearningnamed{Moving objects, Moviment d'objectes}.

Referència de la notació:
@ref{Markup for text alignment},
@ref{Text marks}.

Fitxers d'inici:
@file{scm/define-markup-commands.scm}.

Fragments de codi:
@rlsr{Text}.

Referència de funcionament intern:
@rinternals{TextScript}.


@node Graphic notation inside markup
@unnumberedsubsubsec Notació gràfica dins d'elements de marcatge

@cindex gràfics, inserir
@cindex dibuixar objectes gràfics
@cindex gràfics, dibuixar objectes
@cindex inserir objectes gràfics
@cindex gràfics, inserir objectes

Es poden afegir diversos objectes gràfics a una partitura,
utilitzant ordres de marcatge.

@cindex emmarcar text
@cindex text, emmarcar
@cindex text, decorar
@cindex marcatge, text, decorar
@cindex marcatge, text, emmarcar
@cindex decorar text

@funindex \box
@funindex \circle
@funindex \rounded-box
@funindex \bracket
@funindex \hbracket

Certes ordres de marcatge permeten la decoració d'elements de text
amb gràfics, com es mostra a l'exemple següent.

@lilypond[quote,verbatim]
\markup \fill-line {
  \center-column {
    \circle Jack
    \box "in the box"
    \null
    \line {
      Erik Satie
      \hspace #3
      \bracket "1866 - 1925"
    }
    \null
    \rounded-box \bold Prelude
  }
}
@end lilypond

@cindex farciment al voltant de text
@cindex text, farciment de
@cindex marcatge, farciment de textos de

@funindex \pad-markup
@funindex \pad-x
@funindex \pad-to-box
@funindex \pad-around

Algunes poden requerir un augment del farciment al voltant del
text: això es pot aconseguir amb algunes instruccions de marcatge
descrites exhaustivament a @ref{Markup for text alignment}.

@lilypond[quote,verbatim]
\markup \fill-line {
  \center-column {
    \box "Charles Ives (1874 - 1954)"
    \null
    \box \pad-markup #2 "THE UNANSWERED QUESTION"
    \box \pad-x #8 "A Cosmic Landscape"
    \null
  }
}
\markup \column {
  \line {
    \hspace #10
    \box \pad-to-box #'(-5 . 20) #'(0 . 5)
      \bold "Largo to Presto"
  }
  \pad-around #3
      "String quartet keeps very even time,
Flute quartet keeps very uneven time."
}
@end lilypond

@cindex gràfica, notació
@cindex símbols no musicals
@cindex no musicals, símbols
@cindex notació gràfica

@funindex \combine
@funindex \draw-circle
@funindex \filled-box
@funindex \triangle
@funindex \draw-line
@funindex \arrow-head

Es poden imprimir altres símbols o elements gràfics sense que es
requereixi cap altre text.  De igual manera que al cas de les
expressions de marcatge, aquests objectes es poden combinar:

@lilypond[quote,verbatim]
\markup {
  \combine
    \draw-circle #4 #0.4 ##f
    \filled-box #'(-4 . 4) #'(-0.5 . 0.5) #1
  \hspace #5

  \center-column {
    \triangle ##t
    \combine
      \draw-line #'(0 . 4)
      \arrow-head #Y #DOWN ##f
  }
}
@end lilypond

@cindex inserir gràfics
@cindex imatges, inserir
@cindex gràfics, inserir
@cindex PostScript

@funindex \epsfile
@funindex \postscript

Entre les funcionalitats gràfiques avançades es troben la
possibilitat d'incloure fitxers d'imatge externs convertits als
format PosScript Encapsulat (@emph{eps}), i la inclusió directa de
gràfics dins del fitxer d'entrada, usant codi PostScript nadiu.
En tal cas pot ser d'utilitat l'especificació explícita de la mida
del dibuix, com s'exemplifica a continuació:

@lilypond[quote,verbatim,fragment]
c'1^\markup {
  \combine
    \epsfile #X #10 "./context-example.eps"
    \with-dimensions #'(0 . 6) #'(0 . 10)
    \postscript "
      -2 3 translate
      2.7 2 scale
      newpath
      2 -1 moveto
      4 -2 4 1 1 arct
      4 2 3 3 1 arct
      0 4 0 3 1 arct
      0 0 1 -1 1 arct
      closepath
      stroke"
  }
c'
@end lilypond

Hi una llista exhaustiva d'ordres específiques de gràfics a
@ref{Graphical markup}.

@morerefs
Referència de la notació:
@ref{Markup for text alignment},
@ref{Dimensions},
@ref{Editorial annotations},
@ref{Graphical markup}.

Fitxers d'inici:
@file{scm/define-markup-commands.scm},
@file{scm/stencil.scm}.

Fragments de codi:
@rlsr{Text}.

Referència de funcionament intern:
@rinternals{TextScript}.


@node Music notation inside markup
@unnumberedsubsubsec Notació musical dins d'elements de marcatge

@cindex notació dins de marcatge
@cindex música dins de marcatge
@cindex marcatge, notació musical dins de

Es poden afegir a la partitura diversos elements de notació
musical, dins d'una objecte de marcatge.

Les notes i les alteracions es poden escriure utilitzant ordres de
marcatge:

@lilypond[quote,verbatim,fragment]
a'2 a'^\markup {
  \note {4} #1
  =
  \note-by-number #1 #1 #1.5
}
b'1_\markup {
  \natural \semiflat \flat
  \sesquiflat \doubleflat
}
\glissando
a'1_\markup {
  \natural \semisharp \sharp
  \sesquisharp \doublesharp
}
\glissando b'
@end lilypond

Altres objectes de notació es poden també imprimir al mode de marcatge:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  g1 bes
  ees\finger \markup \tied-lyric "4~1"
  fis_\markup { \dynamic rf }
  bes^\markup {
    \beam #8 #0.1 #0.5
  }
  cis
  d-\markup {
    \markalphabet #8
    \markletter #8
  }
}
@end lilypond

De forma més general, qualsevol símbol musical disponible es pot
incloure per separat dins d'un objecte de marcatge, com
s'exemplifica a continuació; hi ha una llista exhaustiva d'aquests
símbols i els seus noms a
@ref{The Emmentaler font}.

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  c''2
  c'^\markup { \musicglyph "eight" }
  c,4
  c,8._\markup { \musicglyph "clefs.G_change" }
  c16
  c2^\markup { \musicglyph "timesig.neomensural94" }
}
@end lilypond

Una altra forma d'imprimir glifs que no són de text es troba
descrita a @ref{Fonts explained}.  Serveix per
imprimir claus de diferents mides.

El mode de marcatge també contempla diagrames per a instruments
específics:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  c''1^\markup {
    \fret-diagram-terse "x;x;o;2;3;2;"
  }
  c^\markup {
    \harp-pedal "^-v|--ov^"
  }
  c
  c^\markup {
    \combine
      \musicglyph "accordion.discant"
      \combine
	\raise #0.5 \musicglyph "accordion.dot"
	\raise #1.5 \musicglyph "accordion.dot"
  }
}
@end lilypond

@c The accordion diagram is actually taken from a snippet.

@noindent
Aquests diagrames es troben documentats a
@ref{Instrument-specific markup}.


@cindex partitura, a dins de marcatge
@cindex marcatge, partitura dins de

Es pot incloure fins i tot una partitura completa dins d'un
objecte de marcatge.  En tal cas, el bloc niuat @code{\score} ha
de contenir un bloc @code{\layout}, com es mostra aquí:

@lilypond[quote,verbatim]
\relative {
  c'4 d^\markup {
    \score {
      \relative { c'4 d e f }
      \layout { }
    }
  }
  e f |
  c d e f
}
@end lilypond

Hi ha una llista exhaustiva d'ordres relacionades amb la notació
musical a @ref{Markup for music and musical symbols}.

@morerefs
Referència de la notació:
@ref{Markup for music and musical symbols},
@ref{The Emmentaler font},
@ref{Fonts explained}.

Fitxers d'inici:
@file{scm/define-markup-commands.scm},
@file{scm/fret-diagrams.scm},
@file{scm/harp-pedals.scm}.

Fragments de codi:
@rlsr{Text}.

Referència de funcionament intern:
@rinternals{TextScript}.


@node Multi-page markup
@unnumberedsubsubsec Elements de marcatge de diverses pàgines

@cindex pàgines, marcatge de diverses
@cindex marcatge de diverses pàgines
@cindex marcatge, text de, diverses pàgines
@cindex text que ocupa diverses pàgines

@funindex \markuplist
@funindex \justified-lines
@funindex \wordwrap-lines

Tot i que els objectes de marcatge estàndard no es poden dividir,
una sintaxi específica fa possible la introducció de línies de
text que poden abastar diverses pàgines:

@c KEEP LY
@lilypond[quote,verbatim]
\markuplist {
  \justified-lines {
    Un text molt llarg de línies justificades.
    ...
  }
  \wordwrap-lines {
    Un altre paràgraf molt llarg.
    ...
  }
  ...
}
@end lilypond

Aquesta sintaxi accepta una llista d'elements de marcatge, que
poden ser
@itemize
@item
el resultat d'una ordre de llista de marcatge,
@item
una llista de marcatges,
@item
o una llista de llistes de marcatge.
@end itemize

Hi una llista exhaustiva de les ordres de llista de marcage a
@ref{Text markup list commands}.

@morerefs
Referència de la notació:
@ref{Text markup list commands}.

Fitxers d'inici:
@file{scm/define-markup-commands.scm}.

Manual de extensió:
@rextendnamed{New markup list command definition,Definició de noves ordres de llista de marcatge}.

Fragments de codi:
@rlsr{Text}.

Referència de funcionament intern:
@rinternals{TextScript}.

@predefined
@funindex \markuplist

@code{\markuplist}.
@endpredefined


@node Fonts
@subsection Tipus de lletra

Aquesta secció presenta la forma en la qual es gestionen els
tipus de lletra, i com es poden canviar a les partitures.


@node Fonts explained
@unnumberedsubsubsec Explicació dels tipus de lletra

@cindex Pango
@cindex tipus de lletra, explicació
@cindex claus de diverses mides
@cindex tipus de lletra, explicació
@cindex claus de diverses mides
@cindex tipus de lletra de símbols en marcatge
@cindex símbols, tipus de lletra al marcatge

@funindex font-interface

Els tipus de lletra es gestionen mitjançant diverses
biblioteques.  FontConfig s'utilitza per detectar els tipus de
lletra disponibles al sistema; els tipus de lletra seleccionats es
dibuixen fent servir Pango.

Els tipus de lletra de notació musical es poden descriure com un
conjunt de glifs específics, ordenats en diverses famílies.  La
sintaxi següent permet usar directament diversos glifs del tipus
de lletra @code{Feta} del LilyPond diferents a les de text en el
mode de marcatge:

@lilypond[quote,verbatim,fragment]
a'1^\markup {
  \vcenter {
    \override #'(font-encoding . fetaBraces)
    \lookup "brace120"
    \override #'(font-encoding . fetaText)
    \column { 1 3 sf }
    \override #'(font-encoding . fetaMusic)
    \lookup "noteheads.s0petrucci"
  }
}
@end lilypond

@noindent
Tanmateix, tots aquests glifs excepte les claus de diverses mides
que estan contingudes al tipus de lletra @code{fetaBraces} estan
disponibles utilitzant la sintaxi més senzilla que es descriu a
@ref{Music notation inside markup}.

Quan s'usen els glifs del tipus de lletra de claus
@code{fetaBraces}, la mida de la clau s'especifica per la part
numèrica del nom del glif, en unitats arbitràries.  Es pot
especificar qualsevol enter de @code{0} a @code{575} inclusiu,
sent @code{0} el que produeix la clau més petita.  El valor òptim
s'ha de determinar per prova i error.  Tots aquests glifs són
claus esquerra; les claus dreta es poden obtenir mitjançant
rotació, vegeu @ref{Rotating objects}.

Estan disponibles tres famílies de tipus de lletra per al text:
@itemize
@item
El tipus de lletra @emph{roman} (serif), que de forma
predeterminada és LilyPond Serif (un àlies de TeX Gyre Schola).
@item
El tipus de lletra @emph{sans}, que de formam predeterminada és
LilyPond Sans Serif (un àlies de TeX Gyre Heros).
@item
El tipus de lletra @emph{typewriter} mecanogràfica (monoespaiada),
que de forma predeterminada és LilyPond Monospace (un àlies de TeX
Gyre Cursor).
@end itemize

Cada família pot incloure diferents formes i sèries.  El següent
exemple mostra la possibilitat de seleccionar famílies, formes,
sèries i mides alternatius.  El valor que es dóna a
@code{font-size} és el canvi requerit a partir de la mida
predeterminada.

@lilypond[quote,verbatim,fragment]
\override Score.RehearsalMark.font-family = #'typewriter
\mark \markup "Ouverture"
\override Voice.TextScript.font-shape = #'italic
\override Voice.TextScript.font-series = #'bold
d''2.^\markup "Allegro"
\override Voice.TextScript.font-size = #-3
c''4^smaller
@end lilypond

@noindent
Es pot usar una sintaxi semblant el mode de marcatge, tot i que en
aquest cas és preferible usar la sintaxi senzilla que s'explica a
@ref{Selecting font and font size}.

@lilypond[quote,verbatim]
\markup {
  \column {
    \line {
      \override #'(font-shape . italic)
      \override #'(font-size . 4)
      Idomeneo,
    }
    \line {
      \override #'(font-family . typewriter)
      {
        \override #'(font-series . bold)
        re
        di
      }
      \override #'(font-family . sans)
      Creta
    }
  }
}
@end lilypond

Tot i que és fàcil canviar entre els tipus de lletra
preconfigurats, també és possible usar altres tipus de lletra, com
s'explica a les seccions següents:
@ref{Single entry fonts} i
@ref{Entire document fonts}.

@morerefs
Referència de la notació:
@ref{The Emmentaler font},
@ref{Music notation inside markup},
@ref{Rotating objects},
@ref{Selecting font and font size},
@ref{Font markup}.


@node Single entry fonts
@unnumberedsubsubsec Tipus de lletra d'un sol element

Es pot usar a una partitura qualsevol tipus de lletra que estigui
instal·lada al sistema operatiu i reconeguda per part de
FontConfig, usant la sintaxi següent:

@lilypond[quote,verbatim,fragment]
\override Staff.TimeSignature.font-name = "Bitstream Charter"
\override Staff.TimeSignature.font-size = #2
\time 3/4

a'1_\markup {
  \override #'(font-name . "Bitstream Vera Sans,sans-serif, Oblique Bold")
    { Vera Oblique Bold }
}
@end lilypond

@cindex tipus de lletra, buscar, disponibles
@cindex buscar tipus de lletra disponibles
@cindex fer una llista de tipus de lletra disponibles
@cindex disponibles, fer una llista de tipus de lletra

Es pot descriure @var{font-name} usant una llista de
@q{tipus de lletra} separats per comes i una llista de @q{estils}
separats per espais.  Sempre que el @q{tipus de lletra} de la
llista estigui instal·lat i contingui el glif sol·licitat,
s'usarà.  En cas contrari, s'usarà com a substitució el tipus de
lletra @emph{següent} de la llista.

@funindex show-available-fonts

L'execució del LilyPond amb l'opció següent presenta una llista de
tots els tipus de lletra disponibles al sistema operatiu:

@example
lilypond -dshow-available-fonts
@end example

@morerefs
Referència de la notació:
@ref{Fonts explained},
@ref{Entire document fonts}.

Fragments de codi:
@rlsr{Text}.

@c A source file gets never installed...
@c Installed files:
@c @file{lily/font-config-scheme.cc}.


@node Entire document fonts
@unnumberedsubsubsec Tipus de lletra del document complet

Es poden canviar els tipus de lletra que s'usen com tipus de
lletra predeterminats a les famílies @emph{romana},
@emph{sans-serif} i @emph{monoespaiada}, especificant-los en
aquest ordre com es veu a l'exemple de sota, que escala els tipus
de lletra automàticament amb el valor fixat per a la mida global
del pentagrama.  De forma semblant a
@ref{Single entry fonts}, Es pot descriure usant una
llista de @q{Tipus de lletra} separats per comes.  Tanmateix, els
@q{estils} de tipus de lletra no es poden descriure.  Per llegir
més explicacions sobre els tipus de lletra, consulteu
@ref{Fonts explained}.

@cindex tipus de lletra, establir la família de
@cindex tipus de lletra, canviar per a tot el document

@funindex make-pango-font-tree

@lilypond[verbatim,quote]
\paper  {
  property-defaults.fonts.serif = "Linux Libertine O"
  property-defaults.fonts.sans = "Nimbus Sans, Nimbus Sans L"
  property-defaults.fonts.typewriter = "DejaVu Sans Mono"
}

\relative c'{
  c1-\markup {
    roman,
    \sans sans,
    \typewriter typewriter. }
}
@end lilypond

@c we don't do Helvetica / Courier, since GS incorrectly loads
@c Apple TTF fonts

@morerefs
Referència de la notació:
@ref{Fonts explained},
@ref{Single entry fonts},
@ref{Selecting font and font size},
@ref{Font markup}.
